(function(){var loadHandler=window['sl_{20DAE491-13CB-43B5-BC03-E67EAD276282}'];loadHandler&&loadHandler(1, '<div id="spr0_29478547"><div id="spr1_29478547" class="kern slide"><img id="img6_29478547" src="data/img5.png" width="1440px" height="810px" alt="" style="left:0px;top:0px;"/></div><div id="spr2_29478547" class="kern slide"><div id="spr3_29478547" style="left:720px;top:-173.317px;"><img id="img0_29478547" src="data/img0.png" width="927" height="496.024" alt="" style="top:-12.298px;"/></div><div id="spr4_29478547" style="left:1197px;top:538.433px;"><img id="img1_29478547" src="data/img6.png" width="324" height="324" alt=""/></div><div id="spr5_29478547" style="left:-64.5px;top:-126.442px;"><img id="img2_29478547" src="data/img7.png" width="324" height="324" alt=""/></div><div id="spr6_29478547" style="left:-434.25px;top:538.433px;"><img id="img3_29478547" src="data/img0.png" width="927" height="496.024" alt="" style="top:-12.298px;"/></div><div id="spr7_29478547" style="left:1197px;top:569.839px;"><img id="img4_29478547" src="data/img8.png" width="171.187" height="171.187" alt=""/></div><div id="spr8_29478547" style="left:47.614px;top:51.182px;"><img id="img5_29478547" src="data/img9.png" width="211.886" height="105.943" alt=""/></div><div id="spr9_29478547" style="top:75.75px;"><div style="width:0px;"><span id="txt0_29478547" data-width="1329.306152" style="left:19.716px;top:3.753px;">Matematicianul german Johan Peter Gustav Lejeune Dirichlet (1805 -1859) a elaborat un</span></div><div style="width:0px;"><span id="txt1_29478547" data-width="1317.179932" style="left:25.781px;top:52.753px;">principiu extrem de simplu cu aplicații neașteptate în diverse domenii, principiu care-i</span></div><div style="width:0px;"><span id="txt2_29478547" data-width="1019.252197" style="left:174.841px;top:101.753px;">poartă numele, el fiind o metodă de demonstrație de tipul următor.</span></div><div style="width:0px;"><span id="txt3_29478547" data-width="1310.333374" style="left:29.216px;top:150.753px;">”Dacă repartizăm n + 1 obiecte în n cutii, atunci cel puțin două obiecte vor fi în aceeași</span></div><div style="width:0px;"><span id="txt4_29478547" data-width="101.097504" style="left:633.531px;top:199.753px;">cutie.”</span></div><div style="width:0px;"><span id="txt5_29478547" data-width="1272.598633" style="left:47.781px;top:248.712px;">Justificarea ar fi de forma: considerăm cazul cel mai nefavorabil așezând în</span></div><div style="width:0px;"><span id="txt6_29478547" data-width="1265.384521" style="left:51.406px;top:302.712px;">fiecare cutie câte un obiect. Deci am folosit n cutii și n obiecte. Obiectul cu</span></div><div style="width:0px;"><span id="txt7_29478547" data-width="1354.003662" style="left:7.281px;top:356.712px;">numărul n + 1 trebuie pus și el într-o cutie oarecare. Dar în acea cutie există deja</span></div><div style="width:0px;"><span id="txt8_29478547" data-width="1291.488037" style="left:38.281px;top:410.712px;">un obiect, așadar avem o cutie cu două obiecte. Nu este important care cutie</span></div><div style="width:0px;"><span id="txt9_29478547" data-width="1296.708740" style="left:35.781px;top:464.712px;">conține cel puțin două obiecte, nici câte obiecte sunt în acea cutie și nici câte</span></div><div style="width:0px;"><span id="txt10_29478547" data-width="1292.494263" style="left:37.906px;top:516.233px;">astfel de cutii există. Esențial este că există cel puțin o cutie cu două obiecte.</span></div></div></div></div>', '{"s":[]}');})();